KURZUS: Erőátviteli rendszerek, alternatív hajtások

MODUL: II. modul: Erőátviteli szerkezetek

Modulzáró feladatsor

| 1. Az alábbi hiányos mondatokban az erőátviteli rendszerek fő feladatairól van szó. Egészítse ki a hiányos mondatokat a szövegmező kitöltésével! A helyes megoldást minden szövegmező esetében egy szóval határozza meg! Az erőátviteli szerkezet fő feladatai: A és a módosítása. A átvitele a kerekekre. 1 pont
2. Az alábbi állítások és jellemzők különféle hajtási módokra vonatkoznak. Döntse el az egyes állításokról, hogy melyik típusra vonatkoznak, és jelölje meg a szövegmezőben + jellel! Az üresen maradó mezőkbe gépeljen - jelet. Egy állítás akár több típusra is vonatkozhat.
| Elsőkerék-hajtás | Hátsókerék-hajtás | Összkerék-hajtás
A motor elhelyezhető az első tengely mögött vagy fölött. |  |  |
A motort, a tengelykapcsolót, a nyomatékváltót és a differenciálművet egy egységgé fogják össze. |  |  |
Különösen kanyarban és csúszós úton előnyös. |  |  |
Az erőátvitelben központi differenciálmű alkalmazása szükséges. |  |  |
A motort keresztben építve a haránthajtás egyszerű. |  |  |
A motor elhelyezhető a hátsó tengely mögött. |  |  |
1 pont
3. A képen az egytárcsás tengelykapcsoló szerkezeti felépítését bemutató ábra látható, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el. Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését, párosítva táblázatban található megnevezéseket a szövegmezőbe gépelt számjelöléssel!
Megnevezés | Számjelölés
Agy |
Forgattyús tengely |
Kinyomócsapágy |
Kinyomóvilla |
Lendkerék |
Nyomatékváltó hajtótengelye |
Nyomólap |
Súrlódó betétek |
Tányérrugó |
Tengelykapcsoló tárcsa |
Tengelykapcsoló-fedél |
1 pont
4. Az alábbi ábrákon tengelykapcsoló típusokat láthat. Határozza meg a tengelykapcsolók típusát! A megfelelő számjelölést gépelje be az ábra alatti szövegmezőbe! 1: csavarrugós tengelykapcsoló 2: centrifugális tengelykapcsoló 3: hidrodinamikus tengelykapcsoló 4: kéttárcsás tengelykapcsoló 5: lemezes tengelykapcsoló 6: mágnesporos tengelykapcsoló 7: tányérrugós tengelykapcsoló
1 pont
5. Melyik tengelykapcsoló típusra vonatkozik a következő állítás? Válassza ki a helyes megoldást! Ebben a tengelykapcsolóban a nyomórugó kétkarú emelőt alkot, amely két billenőgyűrű közé feszítve ezeken támaszkodik.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
1 pont
6. Melyik tengelykapcsoló típusra vonatkozik a következő állítás? Válassza ki a helyes megoldást! Ennél a típusnál a tengelykapcsoló-pedál benyomásakor a tányérrugó megszűnteti az összeszorítóerejét, így a nyomólap elemelkedik a nyomatékváltó-oldali tárcsáról. Ekkor az energiaátvitel megszakad.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
1 pont
7. Az alábbi ábrán egy mechanikus működtetésű tengelykapcsolót láthatunk. Az ábrán megjelölt távolságok a tengelykapcsoló holtjátéka. Adja meg a mezők kitöltésével, a kinyomólap és a kinyomócsapágy közötti hézag (a.) intervallumát, illetve a tengelykapcsoló pedálon megjelenő holtjáték (b.) intervallumát. a) kinyomólap és a kinyomócsapágy közötti hézag: - mm. b) a pedálon jelentkező holtjáték intervalluma: - cm. 1 pont
8. Az alábbi hiányos mondatokban a nyomatékváltó három fő feladatáról van szó. Egészítse ki a hiányos mondatokat a szövegmező kitöltésével! A helyes megoldást minden szövegmező esetében egy szóval határozza meg! A nyomatékváltó feladata: - a motor és fordulatszámának módosítása. - álló jármű esetén a motor lehetővé tétele. - a hajtókerekek megváltoztatása. 1 pont
9. A következő képen egy fogaskerékpár által biztosított nyomatékmódosító hajtást láthatunk. Az "A" jelű fogaskerék a hajtó fogaskerék, amelyen MA = 64 Nm forgatónyomaték hat. Számítsa ki az áttételi arányt, és a "B" jelű hajtott fogaskeréken ható forgatónyomatékot! Mekkora a "B" jelű hajtó fogaskerék átmérője, ha az "A" jelű hajtott fogaskerék átmérője dA = 140 mm? az "A" hajtó és "B" hajtott fogaskerekek közötti áttételi arány: iAB = a "B" jelű hajtott fogaskeréken ható forgatónyomaték: MB = Nm. az "B" jelű hajtó fogaskerék átmérője: dB = mm. 1 pont
10. Az alábbi ábrán egy tolófogaskerekes nyomatékváltót láthatunk. Miként alakul ebben a nyomatékváltóban az erőfolyam, ha a második fokozatba kapcsolunk? Figyelje meg alaposan az ábrát, majd töltse ki a szövegmezőket a második fokozat erőfolyamának megfelelően! Behajtótengely Kihajtótengely 1 pont
11. Melyik részegység gondoskodik a vonóékes nyomatékváltóban a fokozatnak megfelelő fogaskerékpár kapcsolásáról? Válassza ki a megfelelőt a válaszlehetőségek közül!
| kapcsolókörmök és megfelelő kialakítású fogaskerekek
| ékkapcsoló és a kihajtótengelybe szerelt kapcsoló golyók.
| kapcsolóvilla és a bordástengelyen eltolható fogaskerekek
| kapcsolóhüvely belső és külső körmei
1 pont
12. Az alábbi képen a kapcsolókörmös nyomatékváltó ábrája látható. Az ábra alatt található táblázatban a megfelelő számok beírásával adja meg az egyes fogaskerekekhez tartozó, megfelelő funkciót!
Fogaskerék | 1: szilárdan kapcsolódik a hajtott tengellyel 2: szilárdan kapcsolódik a kihajtótengellyel 3: eltolható a hajtott tengelyen 4: eltolható a kihajtótengelyen
Z1 |
Z2 |
Z3 |
Z4 |
Z5 |
Z6 |
Z7 |
Z8 |
Z9 |
Z10 |
1 pont
13. Az alábbi képen a Borg-Warner rendszerű reteszelt szinkronkapcsoló robbantott ábráját láthatjuk, ahol bizonyos részegységeket betűjelöléssel láttak el. Az ábra alatt a szinkronizáló szerkezet szerkezetével és működésével kapcsolatos állításokat olvashat. Társítson minden állításhoz egy, a robbantott ábrán látható részegységet a legördülő menükből kiválasztható betűjelölés segítségével! Egy részegység több állításhoz is társítható.
Szerkezetre és működésre vonatkozó leírás | Részegység betűjelölése
Belső oldalán kapcsolókörmök találhatók, ezekkel csatlakozik a szinkronagy külső hornyaiba. |
A szinkronagy és a és a kapcsolóhüvely közötti mechanikus kapcsolatot biztosítja. |
A rögzítőpapucsok megvezetésének feladatát is ellátja. |
A rögzítőpapucsokat a kapcsolóhüvelyhez szorítja. |
Ez az alkatrész a hajtótengellyel közvetlen mechanikus kapcsolatban áll. |
A belső felületén én kúp alakú súrlódó felület, a külső részén pedig fogazás található. |
A szinkrongyűrű rögzítőpapucsokhoz viszonyított helyzetét rögzíti. |
Kapcsoláskor a kapcsolandó (addig szabadon futó) fogaskerék irányába tolódik, és magával viszi a három súrlódó papucsot is. |
A szinkrongyűrű tengelyirányú, kapcsolóhüvellyel megegyező irányú eltolásáról gondoskodik. |
A rögzítőpapucsok erre a felületre szorítják rá a szinkrongyűrűt. |
A kapcsolandó fokozat fogaskerekével a szinkrongyűrű itt csatlakozik. |
Amíg a kapcsolóhüvely és a fokozat fogaskereke nem együtt forog, addig súrlódási nyomaték jön létre, amely addig forgatja ezt az alkatrészt, amíg az a szinkrongyűrű kimarásaira fel nem fekszik. |
Ez az alkatrész a megfelelő szinkronizálás eredményeképp felveszi a kapcsolóhüvely és a hajtótengely fordulatszámát. |
A fordulatszámok kiegyenlítődése után a kapcsolóhüvely a kapcsolandó fokozat ezen részére tolódik. |
1 pont
14. Milyen módon akadályozza meg kapcsolás közben a kapcsológyűrű további elmozdulását a fogaskerék irányába a Porsche-rendszerű szinkronkapcsoló addig, ameddig a fordulatszám ki nem egyenlítődik? Válassza ki a megfelelőt a válaszlehetőségek közül!
| a zárópánt megtámasztásakor keletkező erő meggátolja a szinkrongyűrű átmérőjének csökkenését, ezzel a kapcsológyűrű további tengelyirányú elmozdulását
| a kapcsológyűrű a zárópánt közvetítésével a fokozat fogaskereke által megtámasztott ütközőpapucson támaszkodik
| a zárópánthoz nyomódva a szinkrongyűrű átmérője lecsökken, ezzel fékezve a kapcsológyűrű tengelyirányú elmozdulását
| fordulatszám-különbség esetén a kapcsológyűrű és a szinkrongyűrű között nincs súrlódás, így a biztosítógyűrű megakadályozza a további elmozdulást
1 pont
15. Az alábbi ábrán egy orrmotoros, osztóművel felszerelt, az összes tengelyt meghajtó hajtáslánccal felszerelt erőátviteli rendszer vázlata látható. Az erőátviteli rendszer vázlatának megfelelő irányultsággal elhelyezve látható az osztómű metszeti ábrája. A részegységeket számjelöléssel látták el. Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését, párosítva táblázatban található megnevezéseket a szövegmezőbe gépelt számjelöléssel!
Számjelölés | Részegység megnevezése
| Behajtás a nyomatékváltótól
| Differenciálzár
| Első tengelyhajtómű
| Hátsó tengelyhajtómű
| Kardántengely
| Kihajtás a hátsó tengelyhajtómű irányába
| Kihajtás az első tengelyhajtómű irányába
| Közbenső tengely
| Mellékhajtás csatlakozó része
| Mellékhajtás kapcsoló
| Motor
| Nyomatékváltó
| Osztómű
| Osztómű differenciálműve
| Osztómű ház
| Tengelykapcsoló
1 pont
16. Az alábbi képeken az egyszerű bolygókerekes hajtómű szerkezeti ábráit láthatjuk. A bolygókerekes nyomatékváltó fokozatainak beállítása a részegységek váltakozó funkciójú elemként történő alkalmazásával lehetséges. A beállítható részegységeket számjelöléssel látták el. Állítsa elő a bolygókerekes hajtómű részegységeivel végrehajtható alkalmazási lehetőségek kiválasztásával a három előremeneti fokozatot és a hátrameneti fokozatot is! Az alkalmazási lehetőségeket a számjelölés mellett a megfelelő funkció betűjelzésének begépelésével választhatja ki!
a) 1. fokozat, nagymértékben lassító áttétel A részegységek lehetséges állapotai: A: áthajtás (forgással) B: áthajtás (forgás nélkül, menesztőként) C: behajtás rákapcsolása D: kihajtó elem E: lefékezés
Részegység száma | Részegység állapota (funkció)
1 |
2 |
3 |
4 |
1 pont
b) 2. fokozat, kisebb lassító áttétel: A részegységek lehetséges állapotai: A: áthajtás (forgással) B: áthajtás (forgás nélkül, menesztőként) C: behajtás rákapcsolása D: kihajtó elem E: lefékezés
Részegység száma | Részegység állapota (funkció)
1 |
2 |
3 |
4 |
1 pont
c) 3. fokozat, közvetlen (direkt) áttétel: A részegységek lehetséges állapotai: A: áthajtás (forgással) B: áthajtás (forgás nélkül, menesztőként) C: behajtás rákapcsolása D: kihajtó elem E: lefékezés
Részegység száma | Részegység állapota (funkció)
1 |
2 |
3 |
4 |
1 pont
d) Hátrameneti fokozat, nagymértékben lassító áttétel A részegységek lehetséges állapotai: A: áthajtás (forgással) B: áthajtás (forgás nélkül, menesztőként) C: behajtás rákapcsolása D: kihajtó elem E: lefékezés
Részegység száma | Részegység állapota (funkció)
1 |
2 |
3 |
4 |
1 pont
17. Milyen funkciót lát el a hidrodinamikus nyomatékváltó nyomatékátalakító eszközként? Válassza ki a helyes megoldást!
| mechanikus, súrlódásos elven működő tengelykapcsolót helyettesíti
| kisebb áttételváltozások megvalósítását teszi lehetővé az utánakapcsolt bolygókerekes hajtómű segítségével
| biztosítja az olajkörfolyam áramlását
| kibővíti az utánakapcsolt bolygókerekes hajtómű áttételi tartományát
1 pont
18. Milyen mechanikus kapcsolatokkal rendelkezik a hidrodinamikus nyomatékváltó? A válaszokat hidrodinamikus nyomatékváltó legfőbb részegységei mellett található szövegmezőben adhatja meg. 1: Állandó mechanikus kapcsolatban a motortól érkező behajtótengellyel 2: Állandó mechanikus kapcsolatban a szivattyúkerékkel és súrlódó kapcsolatban turbinakerékkel 3: Állandó mechanikus kapcsolatban a turbinakerékkel és súrlódó kapcsolatban szivattyúkerékkel 4: Állandó mechanikus kapcsolatban az utánakapcsolt bolygókerekes hajtóművel 5: Szabadonfutó, nincs mechanikus kapcsolata más hajtásláncban lévő részegységgel
Részegység | Mechanikus kapcsolat(ok)
Áthidaló tengelykapcsoló |
Szivattyú-kerék |
Turbina-kerék |
Vezetőkerék |
1 pont
19. Az alábbi hiányos mondatok a hidrodinamikus nyomatékváltó működését írják le. Egészítse ki a mondatokat a listából kiválasztott megfelelő kifejezésekkel! Egy kifejezést többször is fel lehet használni.
vezetőkerék | turbinakerék | szivattyúkerék
súrlódási erő | tehetetlenségi erő | centrifugális erő
mechanikai energia | helyzeti energia | mozgási energia
elé- és utánakapcsolt | elékapcsolt | utánakapcsolt
ellentétes | megegyező | áthidalódugattyú
ellentétes olajáramlás | szabadonfutó | áthidaló tengelykapcsoló
30 | 60 | 90
A lapátjai között lévő olaj induláskor a hatására kifelé áramlik, és a nyugalomban lévő lapátjaira csapódik. Az olajáramlás által keltett forgási energiává alakul át. A forogni kezd, és a forgási energiát átadja az bolygókerekes nyomatékváltónak. A irányából a forgásiránnyal irányban kilépő olaj ezúttal a áramlik, amelynek a többi kerékkel görbületű lapátjain létrejövő nyomóerő a többi kerék forgásirányával forgásirányt igyekszik kifejteni. Ezt a forgásirányt azonban akadályozza meg. Az olaj a vezetőkerék kb. °-os iránytörésű lapátjain eltérül, ennek következményeképp a lapátjaira ható forgatónyomaték, így pedig a kerékre kapcsolt tengelyre ható nyomaték is növekszik. A vezetőkerék az olajáramlást kedvező szögben ismét a lapátjaira tereli, az olaj áramlása ezzel önmagában zárttá válik. 1 pont
20. Az alábbi, hiányos folyamatábra a hidraulikusan vezérelt, többfokozatú automata nyomatékváltó szabályozási folyamatát mutatja be. A folyamatábra bizonyos részeit számjelöléssel látták el. Határozza meg a hiányzó elemek helyes megnevezését a számjelölés szövegmezőbe történő begépelésével!
Megnevezés | Számjelölés
Előválasztó kapcsoló |
Fojtószelep |
Kapcsolószelepek |
Lemezes tengelykapcsolók |
Modulálónyomás |
Olajszivattyú |
Röpsúlyos vezérlőszelep |
Vezérlőnyomás |
1 pont
21. Az alábbi képen a hidraulikus vezérlésű automata nyomatékváltó szerkezeti ábrája látható, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel, a nyomástípusokat pedig betűjelöléssel látták el. Az ábra alatt a nyomatékváltó egyes részegységeire vonatkozó állításokat olvashat. Társítsa a részegységre vonatkozó állításokat a megfelelő betű- vagy számjelölés szövegmezőbe történő beírásával!
Szerkezetre és működésre vonatkozó leírás | Jelölés
A dugattyúk szabályozónyomását és a modulálónyomást kapcsolják erre a részegységre. |
A hajtómű kimenete hajtja. |
A haladási sebesség növekedésekor ez a nyomástípus növekszik. |
A haladási sebességtől függően alakítja át a munkanyomást a kapcsolószelepekre ható vezérlőnyomássá. |
A kézi előválasztó kapcsolóhoz, a röpsúlyos vezérlőszelephez és a fojtószelephez vezetett olajnyomást állítja elő. |
A motor terhelésétől függően alakítja át a munkanyomást modulálónyomássá. |
Alkalmazásával kényszer-visszakapcsolás valósítható meg az előző sebességfokozatba. |
Általában belső fogazású fogaskerék-szivattyú, a nyomatékváltó tengelye hajtja. |
Ez a berendezés toló (motorfékezés közbeni) üzemmódban oldja nyomatékváltó és a tengelyhajtás közötti kapcsolatot. |
Ez a nyomástípus a terhelés függvényében változik. |
Ezzel az egységgel határozza meg a járművezető, hogy mely kapcsolószelepekhez vezethető a munkanyomás. |
Feladata a szalagfékeket működtető munkanyomás létrehozása. |
Funkciója a jármű rögzítése. |
Gyors és teljes működtetésének hatására meghatározott sebességtartományokban lökésszerű modulálónyomás-növekedés jön létre. |
Rudazattal kapcsolódik a depressziószelence membránjához. |
1 pont
22. A következő metszeti ábrán a fokozatmentes automata nyomatékváltó felépítését láthatjuk, ahol a részegységeket számjelöléssel látták el. Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését, párosítva táblázatban található megnevezéseket a szövegmezőben megadott számjelöléssel!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Acélelemes ékszíj |
Bemenő tengely |
Bolygókerék |
Előremenet tengelykapcsolója |
Hajtó kúpos tárcsapár |
Hajtott kúpos tárcsapár |
Hátramenet tengelykapcsolója |
Ház |
Kimenő tengely |
Koszorúkerék |
Napkerék |
1 pont
23. Milyen módon változtatja a kúpos tárcsapárok hatásos sugarát (rw1 és rw2) a fokozatmentes automata nyomatékváltó a haladási sebesség növekedésével? Válassza ki a helyes megoldást!
| először rw2 sugár növekszik a hajtó kúpos tárcsa legkülső széléig, majd ezután rw2 sugár a hajtott kúpos tárcsák legbelső részére vándorol
| először rw1 sugár csökken a hajtott kúpos tárcsa legbelső részéig, majd ezután rw2 sugár a hajtó kúpos tárcsák legkülső részére vándorol
| rw1 sugár növekszik a hajtó kúpos tárcsa legkülső széléig, ezzel egyidejűleg ellentétesen változva rw2 sugár a hajtott kúpos tárcsák legbelső részére vándorol
| rw2 sugár növekszik a hajtott kúpos tárcsa legkülső széléig, ezzel egyidejűleg ellentétesen változva rw1 sugár a hajtó kúpos tárcsák legbelső részére vándorol
1 pont
24. Az alábbi táblázatban a hajtási rendszer fő feladatait és részegységeit láthatja. Párosítsa a mezőkbe gépelt + jelekkel a részegységeket azokkal a feladatokkal, amelyeket beépítésük segítségével a hajtási rendszer képes végrehajtani! Bizonyos részegységek több funkciót is elláthatnak! Az üresen maradó mezőkbe tegyen - jelet!
| Tengelyek | Csuklók | Csúszóperselyek | Szárazcsuklók
Forgólengések kiegyenlítése, rezgéscsillapítás |  |  |  |
Nyomatékátvitel |  |  |  |
Szögváltozások lehetővé tétele |  |  |  |
Tengelyirányú eltolódások kiegyenlítése |  |  |  |
1 pont
25. Miből adódik az egy kardáncsuklóval összekapcsolt, szögben hajtó osztott tengely hajtási egyenetlensége? Válassza ki a helyes megoldást!
| a karosszéria, illetve alváz irányából érkező rezonanciából
| a kardánkereszt tűgörgős csapágyainak elhasználódásától
| a csukló előtt lévő tengely sietéséből és a csukló után lévő tengely késéséből adódó rugózási kilengésből
| a csukló előtt lévő tengely késéséből és a csukló után lévő tengely sietéséből adódó rugózási kilengésből
| a csúszópersely tengelyirányú mozgásából
1 pont
26. Milyen esetekben elegendő egy kardáncsukló az osztott tengelyen történő nyomatékátvitelhez?
| ha az osztott tengely első és hátsó tengelyrészének középvonala egy egyenesbe esik
| ha a felfüggesztőcsapágy gumiágyazásának vastagsága a kardán rugózása által keltett rezonanciára méretezett
| ha a kardánrugózás kilengéseinek forgáspontja a csukló középpontjába esik
| minden esetben elegendő egy kardáncsukló
| sosem elegendő egy kardáncsukló
1 pont
27. Az alábbi állítások a kúpkerekes tengelyhajtással kapcsolatosak. Válassza ki az állítások közül a helyes meghatározásokat!
| a kúpkerekes meghajtás hajtó tányérkerékből és hajtott kúpkerékből áll
| leggyakrabban a metsződő tengelyű hajtást alkalmazzák
| a hipoid kúpkerekes hajtás előnye a kisebb helyszükséglet, mivel azonos igénybevétel esetén a tényérkerék átmérője kisebb lehet
| a metsződő tengelyű hajtás előnye a nagyobb terhelhetőség, mivel az érintkező fogoldalak legördülése során kevésbé hajlamos a megcsúszásra
| az eltolt tengelyű hajtás egyenletesebb erőátvitelt biztosít, mivel egyszerre több fog kapcsolódik egymással
| a metsződő tengelyű kúpkerekes hajtás hátránya, hogy csak nyomás- és nyírásálló kenőanyaggal működtethető
1 pont
28. Mi a tengelyhajtás fő feladata? Egészítse ki a hiányos mondatokat a szövegmezők kitöltésével! A helyes megoldást minden szövegmező esetében egy szóval határozza meg! a nyomaték és növelése a fordulatszám szükség esetén a nyomaték továbbítása (haránthajtás) 1 pont
29. Az alábbi hiányos mondatok a differenciálmű fő feladatairól szólnak. Egészítse ki a hiányos mondatokat a szövegmezők kitöltésével! A helyes megoldást minden szövegmező esetében egy szóval határozza meg! A differenciálmű feladata: - a hajtott kerekek fordulatszám-eltéréseinek . - a nyomaték a hajtott kerekekre. 1 pont
30. Milyen mozgást végez a kúpkerekes differenciálmű bolygókereke egyenesen haladó mozgás közben? Válassza ki a helyes megoldást!
| körpályán mozognak a differenciálházban
| a féltengely-fogaskerekeken legördülnek
| a differenciálműben csapágyazott saját tengelyeiken forognak
| a tányérkerék felőli oldalra szerelt bolygókerék a saját tengelyein forog, a másik bolygókerék legördül
1 pont
31. Az alábbi szerkezeti ábrán a differenciálmű felépítését láthatjuk, ahol a részegységeket számjelöléssel látták el. Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését, párosítva táblázatban található megnevezéseket a szövegmezőben megadott számjelöléssel!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Bal oldali féltengely |
Differenciálház |
Féltengely fogaskerekek |
Kúpkerék |
Jobb oldali féltengely |
Kiegyenlítő bolygókerekek |
Tányérkerék |
1 pont
32. Az alábbi hiányos táblázatban a kúpkerekes differenciálmű tányérkerék, differenciálház és bolygókerekek mozgását láthatjuk a bal és jobb féltengely-fogaskerék mozgásának függvényében. Egészítse ki a hiányos táblázatot a kúpkerekes differenciálmű mozgásviszonyainak megfelelően a számok begépelésével! Tányérkerék és differenciálház lehetséges állapota: 1: 1 fordulat 2: Nyugalomban van Bolygókerekek lehetséges állapota: 3: Forognak 4: Nem forognak
Bal féltengelykerék | Jobb féltengelykerék | Tányérkerék | Bolygókerekek | Differenciálház
0,5 fordulat előre | 1,5 fordulat előre |  |  |
1 fordulat előre | 1 fordulat előre |  |  |
1 fordulat előre | 1 fordulat hátra |  |  |
Nyugalomban van | 2 fordulat előre |  |  |
1 pont
33. Az alábbi állítások a Torsen-differenciálmű és a viszko-tengelykapcsoló működésére vonatkoznak. A megfelelő betű begépelésével adja meg, hogy az adott állítás melyik típusra vonatkozik! (T) Torsen-differenciálmű (V) viszko-tengelykapcsoló (+) mindegyikre vonatkozik (-) egyikre sem vonatkozik
Működési jellemző | Részegység
A benne lévő speciális folyadék viszkozitásának változásától függ a nyomaték elosztása. |
A hajtott kerekek eltérő fordulatszámából adódó súrlódási ellenállás a csigakerekes hajtás ferde fogazásán jön létre. |
A nyomatékelosztásról alakjuknál fogva önzáró külső és belső fogazású lemezek gondoskodnak. |
A nyomatékelosztásról nyomógyűrűk és tányérrugók gondoskodnak. |
Előnyös tulajdonsága, hogy csillapítja a hajtórendszerben kialakuló lengéseket, lökéseket. |
Feladata a kanyarokban kiegyenlíteni az első és a hátsó tengely fordulatszámának különbségét. |
Feladata a nyomaték vonóerőtől függő elosztása a hajtott tengelyek között. |
Ha valamennyi hajtott kerék fordulatszáma azonos, akkor a bolygókerekek nem forognak, hanem merev hajtásként működnek. |
Használata során a hajtóelemek kopásával számolni kell. |
Használata során a hajtóelemek nem kopnak. |
Használatához vezérlőegységre és hidraulikus szivattyúra van szükség. |
Hátránya, hogy a motorféküzemet akadályozza, így használatához külön tengelykapcsoló szükséges. |
1 pont