KURZUS: Erőátviteli rendszerek, alternatív hajtások

MODUL: VI. modul: Fékrendszerek

18. lecke: Hidraulikus fékek

| Ebben a modulban a járművek biztonsági szempontból egyik legfontosabb részegységről, a fékberendezésekről lesz szó; valamint áttekintésre kerülnek a fékberendezésekkel összefüggő olyan rendszerek is, amelyek a modern személyautókban, sőt a haszongépjárművekben is elengedhetetlenek és megfelelő működésük kiemelt fontossággal bír. Áttekintésre kerülnek a hidraulikus fékek, mint a kisebb tömegű járművek (személygépjárművek, motorkerékpárok és kisebb haszongépjárművek) leggyakrabban alkalmazott fékrendszerei, valamint a hallgató a leckék feldolgozása során megismerkedhet a nagy és nehéz haszongépjárművek egyeduralkodó fékrendszerével, a légfékkel is. A leckék tanulmányozása során tárgyalásra kerül a fékrendszerek leggyakrabban alkalmazott vizsgálati módszere, valamint a fékrendszerekkel összefüggő követelmények is.
Cél: A lecke célja, hogy hallgató megismerje a fékrendszerekkel kapcsolatos általános követelményeket és azok fő feladatát, funkcióit. A hallgató a tananyag tanulmányozása során szerezzen ismereteket úgy a hidraulikus fékek egészének, mind az egyes fékrendszert alkotó részegységek szerkezetével, működésével kapcsolatban is. A leckében fontos szerepet kap a kerékfékek típusaival, valamint azok felépítésével, működésével kapcsolatos alapismeretek kialakítása is.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes:
felsorolni a fékrendszerek négy, használat szerinti osztályozási módját és azok feladatát. saját szavaival elmondani a két fékkör kialakításának szükségességének okát a járművek fékrendszerében. pontosan meghatározni, hogy melyik fizikai törvényszerűségen alapul a hidraulikus fékek működése. pontosan megadni, hogy nyomás uralkodik a hidraulikus fékrendszerekben. szerkezeti ábra alapján bemutatni a hidraulikus fékrendszer 12 fő részegységét. saját szavaival elmondani a hidraulikus főfékhenger 3 fő feladatát. pontosan megfogalmazni, hogy mit jelent a tandemfőfékhenger kifejezés hidraulikus fékek esetében. szerkezeti ábra alapján bemutatni a hidraulikus tandemfőfékhenger 25 fő részegységét. pontosan elmondani, hogy mi a szerepe az utántöltőfuratnak a hidraulikus tandemfőfékhengerben. pontosan elmondani, hogy mi a szerepe a töltőtárcsának a hidraulikus tandemfőfékhengerben. pontosan elmondani a hidraulikus tandemfőfékhenger működési elvét. meghatározni, hogy milyen hatása van a fékfolyadék hőmérsékletének emelkedése a fékhatásra felsorolni azokat a részegységeket, amelyek biztosítják a hidraulikus tandemfőfékhenger dugattyúrugójának előfeszítését. saját szavaival elmondani, hogy milyen művelettel indítható a fék működtetése a hidraulikus tandemfőfékhengerben. saját szavaival elmondani, hogy a hidraulikus fék működtetésekor milyen módon alakulnak a nyomásviszonyok a két fékkörben. saját szavaival elmondani, hogy mi teszi lehetővé a fékműködtetés megszűnésekor a fékek gyors elengedését a hidraulikus fékrendszerekben. adott típusú hidraulikus tandemfőfékhenger metszeti ábrája alapján elmondani, hogy milyen módon történik a fékezés egy fékkör meghibásodása esetén. saját szavaival elmondani, hogy milyen eltérés figyelhető meg a hidraulikus tandemfőfékhenger és a lépcsőzött hidraulikus tandemfőfékhenger felépítésében. szerkezeti ábra alapján bemutatni a központi szelepes, lépcsőzött hidraulikus tandemfőfékhenger 9 fő részegységét. pontosan elmondani, hogy mi a célja a központi szelep alkalmazásának a hidraulikus tandemfőfékhengerek esetében. pontosan elmondani a hidraulikus tandemfőfékhengereknél alkalmazott központi szelep működési elvét és felsorolni az alkalmazási lehetőségeit. pontosan elmondani, hogy milyen esetben van szükség fenékszelep alkalmazására a hidraulikus fékrendszerekben. pontosan elmondani a hidraulikus fenékszelep működési elvét és nyomásviszonyait. hidraulikus fékrendszer felépítését bemutató ábra alapján kiválasztani, hogy az melyik elrendezési típushoz tartozik. felsorolni a kétkörös hidraulikus fékrendszerek elrendezési típusait és megadni a hozzájuk tartozó, első és hátsó tengelyek közötti fékerőeloszlási arányt. saját szavaival elmondani, hogy mit jelent a dobfékek önerősítő hatása. felsorolni a hidraulikus működtetésű dobfékek azon részegységeit, amelyek a tengelyhez rögzítve vannak. saját szavaival elmondani a hidraulikus működtetésű dobfékek működési elvét. legalább három tulajdonságot, jellemzőt felsorolni a hidraulikus működtetésű dobfékekkel kapcsolatban. szerkezeti ábra alapján bemutatni a hidraulikus működtetésű dobfék 8 fő részegységét. saját szavaival elmondani a felfutó és lefutó fékpofa fogalmát és metszeti ábra alapján kiválasztani azokat. szerkezeti ábrák alapján felismerni és megnevezni a hidraulikus dobfék-változatokat. jellemzőkről, tulajdonságokról szóló állításokat felismerni és meghatározni, hogy azok melyik hidraulikus dobfék szerkezeti változatokra vonatkoznak. szerkezeti ábrák alapján bemutatni a hidraulikus kerékfékhengerek fő részegységeit. szerkezeti ábra alapján bemutatni a hidraulikus dobfékek automatikus, nyomórudas utánállító berendezésének 10 fő részegységét. pontosan elmondani a hidraulikus müködtetésű tárcsafékek működési elvét. legalább 8 tulajdonságot, jellemzőt felsorolni a hidraulikus müködtetésű tárcsafékekkel kapcsolatban. jellemzőkről, tulajdonságokról szóló állításokat felismerni és meghatározni, hogy azok melyik hidraulikus tárcsafék típusokra vonatkoznak. szerkezeti ábra alapján bemutatni a hidraulikus működtetésű, merev nyerges tárcsafék 7 fő részegységét. szerkezeti ábra alapján bemutatni a hidraulikus működtetésű, úszókeretes tárcsafék 8 fő részegységét. szétszerelt állapotot bemutató ábra alapján felsorolni a fogvezetéses, kisméretű nyerges tárcsafék fő részegységeit. megfelelő sorrendben felsorolni a hidraulikus, kisméretű nyerges tárcsafékkel történő fékezés, majd fékoldás során lezajló működési folyamat lépéseit. legalább 8 tulajdonságot, jellemzőt elmondani a fékbetétekkel kapcsolatban. legalább 8 tulajdonságot, jellemzőt elmondani a fékfolyadékokkal kapcsolatban.
Tanulási tevékenység: Olvassa el figyelmesen a Gépjárműszerkezetek című tankönyv 4.4.1 fejezetét, valamint a 4.4 fejezetre vonatkozó bekezdést, általános ismereteket és hatósági előírásokat tartalmazó részt.
Tanulmányozza a hidraulikus fékekről szóló szerkezeti és működést bemutató ábrákat is, készítsen egyszerűsített vázlatokat! Figyelmesen olvassa el a fékek működéséről szóló részt, különös tekintettel főfékhenger típusaira és működésére vonatkozóan. Olvassa át a többkörös fékrendszerekről szóló részt, és tekintse át a fékkörök lehetséges struktúráját bemutató ábrákat.
A szerkezetek, berendezések működéséről készítsen vázlatot, folyamatábrát, amely segíti a megértést és az ismeretek rögzítését is.
Olvassa el és készítsen jegyzetet a kerékfékszerkezeteket (dobfék, tárcsafék) bemutató részről, elemezze a szerkezetek működését a tankönyvi ábrák alapján!
Megjegyzés: A tankönyv Hatósági előírások c. (kivonatos) bekezdése a tankönyv kiadásakor érvényes követelményeket tartalmazza, amelyek mára kissé megváltoztak.
A (többek között a) járművek fékezésére, fékberendezéseire, valamint a pótkocsik vontatására (vontatható pótkocsik tömegére és darabszámára) vonatkozó hazai szabályozást a Közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet tartalmazza, amelyben olvashatók eltérések a tankönyvben felsorolt előírásokhoz képest.
Az üzemi fék lábbal történű működtetésének követelménye például kissé hiányos, hiszen jól tudjuk, hogy a motorkerékpárok esetében a legtöbb esetben (kivétel pl. a Honda motorkerékpárokon sokszor megtalálható CBS fék, (amely mindkét tengely kerekére egyszerre ható, kombinált fékrendszer) a két tengely fékszerkezete külön működtethető, de ebből csak az egyiket, a hátsó kerékfékszerkezetet működtethetjük lábbal. A magyarországi szabályozásban ez is tisztázva van:
"A különböző tengelyeket fékező, de azonos rendeltetésű fékrendszereknek - kivéve a motorkerékpár fékrendszerét - egy vezérlő berendezéssel (pedállal, emeltyűvel) működtethetőnek kell lenniük. A motorkerékpárt fel kell szerelni két, egymástól független vezérlésű üzemi fékszerkezettel, melyek közül az egyik az első, a másik hátsó kerékre hat."
További példa lehet a tartósfékekkel kapcsolatban említett hatósági előírás, ahol a hazai viszonylatok között szintén eltérést tapasztalhatunk:
Szintén a 6/1990 KöHÉM rendeletben olvasható: "a jármű a (3) bekezdésben említett fékeken kívül más fékkel (pl. visszatartó fék, oktatói pótfék) is felszerelhető, ha az a jármű közlekedésbiztonsági tulajdonságait nem rontja."
Ugyanakkor "A nemzetközi közúti áru- és személyszállítás végzésének egyes feltételeiről szóló 101/2003. (XII. 23.) GKM rendelet szerint a nemzetközi közúti személyszállításhoz használt, M3 kategóriájú autóbusz viszont csak akkor minősíthető alkalmasnak, ha az "olyan járműtípushoz tartozik, melyet fékezés szempontjából visszatartó fékkel (tartós lassító fékkel) hagytak jóvá, és visszatartó fékkel rendelkezik".
A járművek fékezéséről szóló Európai Uniós szabályozás (Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 13. számú előírása - Egységes rendelkezések az M, N és O kategóriájú járművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról) az "egyszerűség kedvéért" ettől szintén eltér, pl. a tartós fékrendszerek tekintetében:
"A 16 tonnánál nagyobb tömegű vagy O4 kategóriájú (10 tonnát meghaladó legnagyobb tömegű) pótkocsik vontatására engedélyezett gépjárműveket ezen előírás 2.15. szakasza szerint fel kell szerelni tartós fékrendszerrel."
Ugyanakkor egyezés is található; a tankönyvben olvasható, tartós fékrendszerekre vonatkozó feltétel (a teljes terhelésű jármű vagy járműszerelvény sebességét 7%-os lejtőn, legalább 6 km hosszon 30 km/h alatt tartsa, kizárólag a tartósfék használatával) a mai napig változatlan.
A járművek vontatási kapacitásának, a vontatható pótkocsik tömegének megállapítása is sok változáson ment keresztül a tankönyv kiadása óta, így a vontatás kiszámítása során a jogszabályi előírások (szintén 6/1990 KöHÉM rendelet) mellett figyelembe kell venni:
vonóhorog paraméterei (a vonószerkezet, "vonóhorog" gyártója által megadott értékek; a vonóhorog dinamikus tényezője: D [kN], illetve függőleges terhelhetősége [kg]) gyártók előírásai adott gépjárműre (típusbizonyítvány, megfelelőségi nyilatkozat) motorteljesítményből eredő esetleges korlátozás megengedett járműhosszból eredő esetleges korlátozás lehetséges eltérések, külön engedélyek
A tankönyv által említett időszakos műszaki vizsgálatokra vonatkozó követelményeket, szabályozást hazai viszonylatban A közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet, míg az Európai Uniós viszonylatban Az Európai Parlament és a Tanács a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról szóló 2014/45/EU irányelve tartalmazza. A két szabályozás számos ponton mutat egyezést (pl. a hibák hiányosságok meghatározása és értékelése) hiszen a hazai jogalkotás igyekszik a nemzetközi irányelvnek megfelelően harmonizálni a műszaki megvizsgálás jogi környezetét. A műszaki vizsgálatért továbbra is minden esetben a tagállamok felelősek, az irányelv csak útmutatásként, ajánlásként fogható fel. Az EU irányelvben előírtaknál a nemzeti szabályozás szigorúbb vizsgálati előírásokat is meghatározhat.
A megjegyzésben leírtak alapján már belátható, hogy a járműtervezés és gyártás előírásoknak megfelelő lebonyolítása és folyamatos üzembentartási, fenntartási feladatok végrehajtása nem csupán átfogó és alapos ismeretanyag meglétét, hanem annak folyamatos felülvizsgálatát és "naprakész" szinten tartását is feltételezi.
Ennek következtében a tankönyv említett része nem képezi számonkérés tárgyát, hiszen a hallgató saját tevékenysége, munkavégzése során mindenképpen tájékozódnia kell majd a munkavégzés tárgyával összefüggő előírásokkal és szabályokkal, amelyek folyamatosan változnak, fejlődnek. Érdekeségképpen azonban ajánlott a bekezdés átolvasása.
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 180 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak:
üzemi, biztonsági, rögzítő és tartósan működtethető fékberendezés főfékhenger, tandemfőfékhenger fékkör, kétkörös fékrendszer lépcsőzött főfékhenger központi szelep fenékszelep dobfék tárcsafék szimplex, duplex, duo-duplex és duo-szervo dobfékek utánállító szerkezet merev nyerges tárcsafék úszókeretes tárcsafék kisméretű nyerges tárcsafék fékbetét fékfolyadék

| Önellenőrző kérdések
1. Mi a célja a járművek biztonsági fékberendezéssel történő felszerelése? Válassza ki a helyes megoldást!
| a rögzítő- és üzemi fékrendszer zavarai esetén azok feladatait látja el
| a rögzítő fékrendszer zavarai esetén annak feladatait látja el
| a tartósan működtethető fékrendszer zavarai esetén annak feladatait látja el
| az üzemi fékrendszer zavarai esetén annak feladatait látja el
2. Miért szükséges két fékkör kialakítása a járművek fékrendszerében? Válassza ki a helyes megoldást!
| mert így a főfékhenger szerkezete egyszerűbb kivitelű lehet
| mert így az egyik fékkör a rögzítő fékrendszer feladatát is el tudja látni
| mert így az egyik fékkör működésképtelensége esetén a jármű a második fékkörrel még lefékezhető
| mert így jobb fékerőelosztás alakítható ki
| mert így nincs szükség fékrásegítő berendezésre
3. Milyen törvényen alapul a hidraulikus fékek működése? Válassza ki a helyes megoldást!
| Bernoulli törvényén
| Euler törvényén
| Feynman törvényén
| Newton törvényén
| Pascal törvényén
4. Mekkora nyomás uralkodik a hidraulikus fékrendszerekben? Válassza ki a helyes megoldást!
| 1200-1800 bar
| 1-10 bar
| 10-20 bar
| 10-100 bar
| 100-200 bar
5. Az alábbi képen a hidraulikus fékrendszer felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Forrás: Engineeringnotes4u.com: Hydraulic Braking System, Constructional Details. https://www.engineeringnotes4u.com/2019/06/what-is-hydraulic-braking-system-types.html
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Fékbetét |
Fékdob |
Fékerő-elosztó |
Fékfolyadék kiegyenlítőtartály |
Fékmunkahenger |
Féknyereg |
Fékpedál |
Fékrásegítő |
Féktárcsa |
Fékvezeték |
Kétkörös főfékhenger |
Visszahúzó rugó |
6. Az alábbi szövegrész a hidraulikus főfékhenger fő feladatairól és tulajdonságairól szól. Egészítse ki a hiányos mondatokat! A helyes megoldást minden szövegmező esetében egy szóval határozza meg! A állítható hosszúságú rúd közvetítésével működteti a főfékhengert. A főfékhenger feladata: - létesítése minden fékkörben - a terjeszkedésének lehetővé tétele a változásakor - a nyomás gyors a gyors oldásakor
7. Mit jelent a tandemfőfékhenger kifejezés, hidraulikus fékek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| blokkolásgátló rendszerrel egybeépített főfékhenger
| fékrásegítővel egybeépített főfékhenger
| kettős (két fékkört ellátó) működésű főfékhenger
| olyan főfékhenger, amelyik az egyik fékkör meghibásodása esetén automatikusan működésbe hozza a másik fékkört
8. Az alábbi képen a hidraulikus tandemfőfékhenger felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Depressziós karmantyú |
Első fékkör csatlakozási pontja |
Elválasztó karmantyú |
Érintkezőlap |
Figyelmeztető jelzőlámpa |
Fojtófurat |
Fröccsenésvédelem |
Kiegyenlítő tartály |
Kiegyenlítőfurat |
Közbenső dugattyú |
Második fékkör csatlakozási pontja |
Nyomórudas dugattyú |
Összekötő csavar |
Primer karmantyú |
Szekunder karmantyú |
Szellőzés |
Szűrő |
Támasztógyűrű |
Töltőfurat |
Töltőtárcsa |
Úszó |
Utántöltő tér |
Utántöltőfurat |
Ütköző hüvely |
Ütközőcsavar |
9. Mi a szerepe az utántöltőfuratnak a hidraulikus tandemfőfékhengerben? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fék működtetésekor az utántöltőtér nyomásterét csökkenti
| a hőmérséklet változásakor a fékfolyadék kiegyenlítődését teszi lehetővé
| az első és hátsó dugattyúrész közötti tér megtöltése fékfolyadékkal
| megakadályozza, hogy a primer karmantyú belenyomódjon a töltőtérbe
10. Mi a szerepe a töltőtárcsának a hidraulikus tandemfőfékhengerben? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fék működtetésekor az utántöltőtér nyomásterét csökkenti
| a hőmérséklet változásakor a fékfolyadék kiegyenlítődését teszi lehetővé
| az első és hátsó dugattyúrész közötti tér megtöltése fékfolyadékkal
| megakadályozza, hogy a primer karmantyú belenyomódjon a töltőtérbe
11. A fék nyugalmi állapotában milyen állapotban vannak a hidraulikus tandemfőfékhenger kiegyenlítőfuratai? Válassza ki a helyes megoldást!
| a primer karmantyúk szabaddá teszik a kiegyenlítőfuratokat
| a szekunder karmantyú lezárja a kiegyenlítőfuratokat
| a támasztógyűrű szabaddá teszi a kiegyenlítőfuratokat
| az elválasztókarmantyúk szabaddá teszik a kiegyenlítőfuratokat
| az ütközőhüvely lezárja a kiegyenlítőfuratokat
12. Milyen hatása van a fékfolyadék hőmérsékletének emelkedése a fékhatásra? Válassza ki a helyes megoldást!
| csökken
| nem változik
| növekszik
13. Melyik alkatrészek biztosítják a hidraulikus tandemfőfékhenger dugattyúrugójának előfeszítését? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| érintkezőlap
| összekötő csavar
| támasztógyűrű
| ütközőcsavar
| ütközőhüvely
14. Milyen művelettel indítható a fék működtetése a hidraulikus tandemfőfékhengerben? Válassza ki a helyes megoldást!
| a kiegyenlítőfuratok lezárásával
| a közbenső dugattyú elmozdításával
| a nyomórudas dugattyú elmozdításával
| a támaszógyűrű kinyomásával
| az ütközőhüvely feszítésével
15. A hidraulikus fék működtetésekor milyen módon alakulnak a nyomásviszonyok a két fékkörben? Válassza ki a helyes megoldást!
| a nyomás mindkét fékkörben egyszerre növekszik
| a nyomás mindkét fékkörben egyszerre csökken
| a nyomás először az első, majd a második fékkörben növekszik
| a nyomás először a második, majd az első fékkörben növekszik
| a nyomás nem változik
16. Mi teszi lehetővé a fékműködtetés megszűnésekor a fékek gyors elengedését a hidraulikus fékrendszerekben? Válassza ki a helyes megoldást!
| a dugattyúrugók az ütközőkhöz nyomják a dugattyúkat, az elválasztó karmantyúk ilyenkor szabaddá teszik a kiegyenlítőfuratokat, a nyomásterek összekapcsolódnak a kiegyenlítőtartállyal és lehetővé teszik a gyors nyomáscsökkenést
| a fék elengedésekor a fékfolyadék az utántöltőtérből a növekvő térfogatú nyomástérbe áramlik, így olyan kicsi szívóhatás alakul ki, ami nem teszi lehetővé, hogy a kerékmunkahengereknél levegő hatolhasson a fékrendszerbe; a fékfolyadék nyomása emiatt gyorsan csökkenhet
| a fékműködtetés gyors megszüntetése esetén a nyomáscsökkentésről a depressziós karmantyú gondoskodik
| a nyomórudas dugattyú az ütközőhüvely és az összekötő csavar segítségével közvetlen összeköttetésben áll a nyomórudas dugattyúval, így a fékműködtetés megszűnésekor a kiegyenlítőfuratok gyors elzárása segíti a fékfolyadék nyomásának gyors csökkenését
17. Milyen módon valósul meg a 2. fékkör működtetése abban az esetben, ha az 1. fékkör meghibásodik az alábbi hidraulikus tandemfőfékhengerben?
| a közbenső dugattyú az utántöltő furat segítségével fékfolyadékot pumpál az 1. fékkör munkaterébe, így a szivárgó fékfolyadékot a 2. fékkör folyamatosan pótolja
| a közbenső dugattyú ütközésig előre tolódik, és a hibátlan 2. fékkört a nem tömített 1. fékkör irányába tömíti, így az 2. fékkörben növekedni tud a fékfolyadék nyomása
| a nyomórudas dugattyú az ütközőhüvelyig rátolódik a közbenső dugattyúra, így a működtetőerő közvetlenül a 2. fékkör dugattyújára hat
| a nyomórudas dugattyú előre tolódva a primer karmantyú segítségével fékfolyadékot juttat az 1. fékkörbe, eközben a szekunder karmantyú megakadályozza a meghibásodott fékkörben a fékfolyadék további szivárgását
| az elválasztó karmantyú nyomáscsökkenés következtében az 1. fékkör fékvezeték-csatlakoztatási pontjánál a fékfolyadék további szivárgását megakadályozza
18. Milyen módon valósul meg az 1. fékkör működtetése abban az esetben, ha a 2. fékkör meghibásodik az alábbi hidraulikus tandemfőfékhengerben?
| a közbenső dugattyú az utántöltő furat segítségével fékfolyadékot pumpál a 2. fékkör munkaterébe, így a szivárgó fékfolyadékot az 1. fékkör folyamatosan pótolja
| a közbenső dugattyú ütközésig előre tolódik, és a hibátlan 1. fékkört a nem tömített 2. fékkör irányába tömíti, így az 1. fékkörben növekedni tud a fékfolyadék nyomása
| a nyomórudas dugattyú az ütközőhüvelyig rátolódik a közbenső dugattyúra, így a működtetőerő közvetlenül az 1. fékkör dugattyújára hat
| a nyomórudas dugattyú előre tolódva a primer karmantyú segítségével fékfolyadékot juttat a 2. fékkörbe, eközben a szekunder karmantyú megakadályozza a meghibásodott fékkörben a fékfolyadék további szivárgását
| az elválasztó karmantyú nyomáscsökkenés következtében a 2. fékkör fékvezeték-csatlakoztatási pontjánál a fékfolyadék további szivárgását megakadályozza
19. Milyen eltérés figyelhető meg a hidraulikus tandemfőfékhenger és a lépcsőzött hidraulikus tandemfőfékhenger felépítésében? Válassza ki a helyes megoldást!
| a lépcsőzött főfékhengerben a hengerek átmérője eltérő
| a lépcsőzött főfékhengerben két közbenső dugattyú található
| a lépcsőzött főfékhengerben két nyomórudas dugattyú található
| a lépcsőzött főfékhengerhez két, eltérő keresztmetszetű fékvezeték csatlakoztatható
20. Az alábbi képen a központi szelepes, lépcsőzött hidraulikus tandemfőfékhenger felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével! A táblázatban olyan részegységek megnevezései is olvashatók, amelyek az adott főfékhenger típusnak nem részei; ezen részegységek esetében a szövegmezőbe 0 számot gépeljen!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Nyomórudas dugattyú |
Műanyag persely |
Első tengely fékkörének csatlakoztatási pontja |
Hosszanti rés a dugattyúban |
Központi szelep |
Második tengely fékkörének csatlakoztatási pontja |
Közbenső dugattyú |
Hengeres csapszeg |
Szelepcsapszeg |
Ütközőhüvely |
Összekötő csavar |
21. Mi a célja a lépcsőzött kialakításnak a hidraulikus tandemfőfékhengerek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| a második tengely fékkörének meghibásodása esetén az első tengelyre nagyobb féknyomás kivezérlése lehetséges
| átlós elrendezésű (K) kétkörös fékrendszer kialakítása
| az első tengely fékkörének meghibásodása esetén a második tengelyre nagyobb féknyomás kivezérlése lehetséges
| háromszög elrendezésű (LL) kétkörös fékrendszer kialakítása
| lépcsőzött kialakítás esetén nincs szükség kiegyenlítőfuratra
22. Mi a célja a központi szelep alkalmazásának a hidraulikus tandemfőfékhengerek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| a két dugattyú közötti fékfolyadék áramlást biztosítja az egyik fékkör meghibásodása esetén, normál üzemben a két munkatér nyomása a központi szelepet zárva tartja
| a kiegyenlítőfurat szerepét veszi át, így a primer karmantyú sérülésének veszélye csökkenthető
| a második tengely fékkörének meghibásodása esetén az első tengelyre nagyobb féknyomás kivezérlése lehetséges
| átlós elrendezésű (K) kétkörös fékrendszer kialakítása
| az utántöltőfurat szerepét veszi át, így töltőtárcsa alkalmazására nincs szükség
23. Kialakítható lépcsőzés nélküli hidraulikus tandemfőfékhengerben központi szelepes elrendezés? Válassza ki a helyes megoldást!
| csak a közbenső dugattyúban vagy mindkét dugattyúban alkalmazható központi szelep
| csak a nyomórudas dugattyúban vagy mindkét dugattyúban alkalmazható központi szelep
| kizárólag a közbenső dugattyúban alkalmazható központi szelep
| kizárólag a nyomórudas dugattyúban alkalmazható központi szelep
| lépcsőzés nélküli hidraulikus tandemfőfékhengerben nem alkalmazható központi szelep
24. Milyen módon biztosítja a központi szelep a nyomás kiegyenlítődését a hidraulikus tandemfőfékhengerben? Válassza ki a helyes megoldást!
| a csésze alakú karmantyúk hengerfalhoz záródása a nyomáseséskor csökken, így a nyomás kiegyenlítődhet
| a közbenső dugattyút a hengerben rögzítő hengeres csapszeg ütközőként is szolgál, amely a szelepcsapszeget kinyomva nyitja a szelepet
| a szeleprugó a közbenső dugattyú segítségével a hengeres csapszeget elfordítva a kiegyenlítőfuratokon történő fékfolyadék-áramlást lehetővé teszi, ezzel a két munkatér közötti nyomás kiegyenlítődése megtörténhet
| az elmozduló közbenső dugattyú hosszanti rése lehetővé teszi a szelepcsapszeg felütközését, így a szelep záródik
25. Milyen esetben van szükség fenékszelep alkalmazására a hidraulikus fékrendszerekben? Válassza ki a helyes megoldást!
| tárcsafékek fékkörében akkor, ha a kerékmunkahengerekben horonyban ülő karmantyúk vannak
| tárcsafékek fékkörében akkor, ha a kerékmunkahengerekben csésze alakú karmantyúk vannak
| dobfékek fékkörében akkor, ha a kerékmunkahengerekben közbetétes karmantyúk vannak
| dobfékek fékkörében akkor, ha a kerékmunkahengerekben gyűrűs karmantyúk vannak
| dobfékek fékkörében akkor, ha a kerékmunkahengerekben csésze alakú karmantyúk vannak
26. Fenékszelep alkalmazása esetén mekkora nyomás fenntartására van szükség a hidraulikus fékrendszer nyugalmi állapotában? Válassza ki a helyes megoldást!
| nyugalmi helyzetben nincs szükség nyomás fenntartására
| 1,7-4 bar
| 1-5 bar
| 0,5-1 bar
| 0,4-1,7 bar
| 0,4-1,2 bar
| 0,1-0,2 bar
27. Melyik szelep nyit a fék működtetésekor a hidraulikus kettős fenékszelepben? Válassza ki a helyes megoldást!
| csapszeges szelep
| fékszelep
| golyós szelep
| kiegyenlítőszelep
| központi szelep
| primer szelep
| szekunder szelep
| tányérszelep
| utántöltőszelep
28. Melyik szelep nyit a fék oldásakor a hidraulikus kettős fenékszelepben? Válassza ki a helyes megoldást!
| csapszeges szelep
| fékszelep
| golyós szelep
| kiegyenlítőszelep
| központi szelep
| primer szelep
| szekunder szelep
| tányérszelep
| utántöltőszelep
29. Az alábbi képen egy kétkörös hidraulikus fékrendszer felépítését bemutató ábrát láthat. Válassza ki a fékrendszer felépítésének típusát!
| HH jelű elrendezés
| HT jelű elrendezés
| K jelű elrendezés
| LL jelű elrendezés
| TT jelű elrendezés
30. Az alábbi képen egy kétkörös hidraulikus fékrendszer felépítését bemutató ábrát láthat. Válassza ki a fékrendszer felépítésének típusát!
| HH jelű elrendezés
| HT jelű elrendezés
| K jelű elrendezés
| LL jelű elrendezés
| TT jelű elrendezés
31. Az alábbi képen egy kétkörös hidraulikus fékrendszer felépítését bemutató ábrát láthat. Válassza ki a fékrendszer felépítésének típusát!
| HH jelű elrendezés
| HT jelű elrendezés
| K jelű elrendezés
| LL jelű elrendezés
| TT jelű elrendezés
32. Az alábbi képen egy kétkörös hidraulikus fékrendszer felépítését bemutató ábrát láthat. Válassza ki a fékrendszer felépítésének típusát!
| HH jelű elrendezés
| HT jelű elrendezés
| K jelű elrendezés
| LL jelű elrendezés
| TT jelű elrendezés
33. Az alábbi képen egy kétkörös hidraulikus fékrendszer felépítését bemutató ábrát láthat. Válassza ki a fékrendszer felépítésének típusát!
| HH jelű elrendezés
| HT jelű elrendezés
| K jelű elrendezés
| LL jelű elrendezés
| TT jelű elrendezés
34. Milyen arányú fékerőeloszlás jellemző az első és hátsó tengelyek között a TT elrendezésű kétkörös hidraulikus fékrendszerek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| 30%-70%
| 50%-50%
| 60%-40%
| 70%-30%
| 90%-10%
35. Milyen arányú fékerőeloszlás jellemző az első és hátsó tengelyek között a K elrendezésű kétkörös hidraulikus fékrendszerek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| 30%-70%
| 50%-50%
| 60%-40%
| 70%-30%
| 90%-10%
36. Milyen arányú fékerőeloszlás jellemző az első és hátsó tengelyek között a LL elrendezésű kétkörös hidraulikus fékrendszerek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| 30%-70%
| 50%-50%
| 60%-40%
| 66%-33%
| 70%-30%
| 90%-10%
37. Milyen arányú fékerőeloszlás jellemző az első és hátsó tengelyek között a HH elrendezésű kétkörös hidraulikus fékrendszerek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| 30%-70%
| 50%-50%
| 60%-40%
| 66%-33%
| 70%-30%
| 90%-10%
38. Milyen arányú fékerőeloszlás jellemző az első és hátsó tengelyek között a HT elrendezésű kétkörös hidraulikus fékrendszerek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| 30%-70%
| 50%-50%
| 60%-40%
| 66%-33%
| 70%-30%
| 90%-10%
39. Mit jelent a dobfékek önerősítő hatása? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fékbetét súrlódási tényezője magas hőmérsékleten vagy nagy csúszási sebességen növekszik
| a fékdob és a fékbetét között keletkező súrlódási erő nyomatékot kelt, amely a fékpofát még egyre jobban rászorítja dob hengeres felületére
| erős melegedés hatására a fékdob hengeres alakja az aszimmetrikus hőelvezetés miatt kúpos alakúra szűkül, amely erősödő fékhatást eredményez
| erős melegedés hatására a kerékfékszerkezet munkahengerében lévő fékfolyadék kitágul, ami a nyomócsapon keresztül egyre nagyobb fékerőként jelenik meg a fékbetétek felfekvő felületén
40. Az alábbiak közül a dobfékek melyik részegységei vannak a tengelyhez rögzítve? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| fékdob
| fékpofák
| feszítőkar
| kerékmunkahenger
| tartólemez
41. Az alábbi állítások a dobfékek felépítéséről és jellemzőiről szólnak. Állapítsa meg az egyes állításokról, hogy azok igazak vagy hamisak!
A dobfék lefutó fékpofáját a keletkező forgatónyomaték elemelni igyekszik a fékdobtól. |
A dobfék nagyságát a kerék nagysága korlátozza. |
A dobfék részegysége a szennyeződésektől jól védettek. |
A dobfékek jó hőleadási tulajdonsággal rendelkeznek. |
A dobfékekben a rögzítőfék elhelyezése bonyolult, nehezen megoldható. |
A karbantartás és a fékbetét cseréje viszonylag egyszerű, kevésbé munkaigényes. |
42. Az alábbi képen a dobfék felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését az ábra alatti táblázatban található szövegmezők kitöltésével! A helyes megoldást minden szövegmező esetében egy szóval, kisbetűkkel gépelve határozza meg!
Részegység számjelölése | Részegység megnevezése
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
43. A következő képen egy dobfék metszeti ábráját láthatja, ahol a fékpofákat számjelöléssel látták el, a forgásirányt pedig nyíllal jelölték.
Forrás: Engineering Inspiration: Drum Brakes, Figure 4: Sliding shoes. http://www.engineeringinspiration.co.uk/drumbrakes.html
Határozza meg a forgásirány alapján, hogy melyik a lefutó és a felfutó fékpofa a megfelelő számjelzés szövegmezőbe gépelésével!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Felfutó fékpofa |
Lefutó fékpofa |
44. Az alábbi képeken hidraulikus dobfék változatok metszeti ábráit láthatja. Állapítsa meg az egyes ábrákon látható fék változatát a megfelelő számjelölés ábra alatti szövegmezőbe gépelésével! 1: szimplex fék 2: duplex fék 3: duo-duplex fék 4: duo-szervo fék
Forrás: Wikipedia: Several schemes of operation of the drum brake. https://en.wikipedia.org/wiki/Drum_brake#/media/File:Tipologia_tamburo.svg
45. Az alábbi állítások hidraulikus dobfékek szerkezeti változataira vonatkoznak. Válassza ki számjelölés szövegmezőbe gépelésével a megfelelő dobfék-változatot, amelyikre az adott állítás vonatkozik! Egy típus többször is választható. Amennyiben az állítás több változatra is igaz, a megfelelő számokat emelkedő sorrendben írja be a szövegmezőbe! (Pl. az állítás a duplex és a duo-szervo fékre is igaz, a szövegmezőbe írandó válasz: 24) 1: szimplex fék 2: duplex fék 3: duo-duplex fék 4: duo-szervo fék
Állítás | Szerkezeti változat számjelölése
A dobfék legegyszerűbb változata. |
A fékhatása előre- és hátramenetnél egyforma. |
A fékhatása menetirányban nagyobb, mint hátramenetben. |
A fékpofákat egy közös elem feszíti. |
A fékpofáknak rögzített forgás- vagy támasztási pontja van. |
A felfutó fékpofa önerősítését a második fékpofa szorításának növelésére használják. |
A szerkezeti felépítése olyan, hogy mindegyik munkahenger egyben a másik fékpofa megtámasztásáról is gondoskodik. |
Egy felfutó és egy lefutó fékpofával rendelkezik. |
Fékhatása egyenletes, de csak kis önerősítő hatással rendelkezik. |
Két felfutó fékpofával rendelkezik. |
Két, egyszeresen ható kerékmunkahengerrel rendelkezik. |
Két, kétszeresen ható kerékmunkahengerrel rendelkezik. |
Mozgó támasztócsappal rendelkezik. |
Szennyeződésre és nedvességre érzékeny kialakítással rendelkezik. |
46. Az alábbi képen a hidraulikus dobfékeknél alkalmazott kerékfék-munkahengerek felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével! A táblázatban olyan részegységek megnevezései is olvashatók, amelyek az ilyen munkahengereknek nem részei; ezen részegységek esetében a szövegmezőbe 0 számot gépeljen!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Csésze alakú karmantyú nyomógombával |
Dugattyú |
Feszítőkar |
Fogazott menetes persely |
Horonyban ülő gyűrűs karmantyú |
Közbetételem |
Nyomócsap |
Nyomócsavar |
Nyomórugó |
Utánállító sapka |
47. Mit jelent a kettős működés a hidraulikus dobfékek kerékfékmunkahengereinek esetében? Válassza ki a helyes megoldást!
| a duplex felépítésű dobfékek munkahengereinek működési módját jelenti
| a munkahenger lépcsőzött felépítésű, így az egyik fékkör kiesése esetén a másik fékkörbe kivezérelhető féknyomás megnövelhető
| az ilyen munkahengerrel szerelt hidraulikus dobfék az üzemi fék és rögzítőfék feladatkörét is képes ellátni
| két dugattyút tartalmazó munkahenger, amely egyszerre mozgatja a két fékpofát
48. Milyen célból szerelnek feszítőkart a hidraulikus dobfékekbe? Válassza ki a helyes megoldást!
| a duo-szervo felépítésű dobfékek esetében a mozgó támasztócsap helyett feszítőkar is alkalmazható, ebben az esetben a fék kevésbé érzékeny a szennyeződésekre
| kézi utánállító szerkezetként alkalmazható, szimplex felépítésű dobfékek esetében
| kiegészítésként szerelik a hátsó tengelyek dobfékeibe, mert így lehetővé válik a rögzítőfék független működtetése
| minden esetben beszerelik az első és hátsó tengelyek dobfékeibe; a dobfék biztonsági fékként történő működtetésére alkalmas abban az esetben, ha a hidraulikus működtetés meghibásodik
49. Milyen profilkeresztmetszettel készülnek a hidraulikus dobfékek fékpofái? Válassza ki a helyes megoldást!
| H-profil
| I-profil
| L-profil
| T-profil
| V-profil
50. Milyen előnye van a hidraulikus dobfékek fékpofáinak nem munkahengerrel mozgatott végén csúszóágyazású, rögzített támasztófelület alkalmazásának? Válassza ki a helyes megoldást!
| a duo-szervo felépítésű dobfékek esetében a mozgó támasztócsap helyett csúszóágyazású megtámasztás is alkalmazható, ebben az esetben a fék kevésbé érzékeny a szennyeződésekre
| a fékpofák önmagukat központosítják fékdobban, így jobban felfekszenek és a fékbetét egyenletesebben kopik
| ebben az esetben a lefutó fékpofa kevésbé hajlamos a súrlódóerő hatására létrejövő nyomaték következtében elemelkedni a fékdobtól
| így nagyobb féknyomást lehet kivezérelni a fékpofákra
51. Milyen következménnyel jár, ha a fékbetét kopása miatt a fékbetét és a fékdob közötti távolság megnövekszik? Válassza ki a helyes megoldást!
| csökken a kerekeken mérhető fékerő
| csökken a kivezérelhető féknyomás
| kisebb lesz a fékpedál holtjátéka
| megnövekszik a fékrendszer tömítetlenségének kockázata
| mindkét fékpofa lefutó jellegűvé válik
| nagyobb lesz a fékpedál holtjátéka
| rosszabb hőelvezetés alakulhat ki
52. Milyen műszaki megoldással lehet biztosítani a dokfékek kézi utánállítását? Válassza ki a helyes megoldást!
| összekötő csavarral és ütköző hüvellyel
| szorítótárcsával
| tartólemezbe csapágyazott excenter csappal
| utánállítható munkahengerrel
| utánállító csővel, recézett anyával és csavarral
53. Az alábbi képen a hidraulikus dobfékek automatikus, nyomórudas utánállító berendezésének felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével! A táblázatban olyan részegységek megnevezései is olvashatók, amelyek a nyomórudas utánállító berendezésnek nem részei; ezen részegységek esetében a szövegmezőbe 0 számot gépeljen!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Felfutó fékpofa |
Feszítőkar |
Fogazott menetes persely |
Lefutó fékpofa |
Lemezrugó |
Munkahenger |
Utánállító csavar |
Utánállító cső |
Utánállító excenter csap |
Utánállító kar |
Utánállító recézett anya |
Utánállító rugó |
Utánállító sapka |
Visszahúzó rugó |
54. Az alábbi állítások a hidraulikus tárcsafékek felépítéséről és jellemzőiről szólnak. Állapítsa meg az egyes állításokról, hogy azok igazak vagy hamisak!
A centrifugális erő hatása miatt jó öntisztuló tulajdonsággal rendelkezik. |
A dobfékekhez képes kisebb nyomóerő szükséges. |
A fékbetétek gyorsabban kopnak, mind a dobfékek esetében. |
A fékhatás előremeneti és hátrameneti irányban eltérő nagyságú. |
A fékrendszerben előfordulhat buborékképződés, mivel a fékdugattyúk közel vannak a fékbetétekhez. |
A karbantartás, és fékbetét csere viszonylag egyszerű. |
A tárcsafékek dugattyúi rendszerint a dobfékek dugattyúinál nagyobb átmérőjűek. |
A tárcsafékek esetében nem szükséges fékrásegítést alkalmazni. |
A tárcsafékek félrehúzása alacsony, mivel a fékerő-ingadozások minimálisak. |
A tárcsafékek utánállítása automatikus. |
A tárcsafékeknek nincs önerősítő hatása |
Hosszabb idejű fékezések esetében a fékhatás nagymértékben csökken, mivel a kis fékfelületek miatt nagyobb hőmérséklet alakulhat ki. |
Rögzítőfék kialakítása, elhelyezése viszonylag egyszerűen megoldható. |
Rögzítőfék úgy is kialakítható, hogy a tárcsafék tárcsáján belül egy kisebb dobféket helyeznek el. |
55. Általában mekkora átmérőjű dugattyúkat használnak a tárcsafékekben? Válassza ki a helyes megoldást!
| 10-20 mm
| 15-30 mm
| 20-40 mm
| 40-50 mm
56. Az alábbi állítások a tárcsafékek fő típusaira vonatkoznak. Párosítsa az állításokat a megfelelő féktípushoz a megfelelő számjelzés szövegmezőbe gépelésével! Amennyiben az adott állítás több típusra is vonatkozik, emelkedő sorrendben írja egymás után a megfelelő számjelöléseket (pl. az állítás a merev nyerges és az úszókeretes tárcsafékre is vonatkozik, a szövegmezőbe írandó válasz: 12) 1: merev nyerges tárcsafék 2: úszókeretes tárcsafék 3: kisméretű nyerges tárcsafék
Állítás | Számjelölés
A féknyereg egyik oldalában található csak dugattyú, a másik oldali fékbetétet a reakcióerő húzza a féktárcsához. |
A féktípus előnye, hogy nincsenek benne nagy igénybevételű csavarkötések. |
A kerékoldali beépítési helyigénye alacsony, így ez a fék negatív kormánygördülési sugár alkalmazását teszi lehetővé- |
A rögzített és a nem rögzített féknyereggel ellátott tárcsafékek előnyös tulajdonságait egyesíti. |
A tárcsafék nyerge fogószerűen fogja közre a féktárcsát. |
A tárcsafék rögzített nyergének mindkét oldalában van legalább egy-egy fékdugattyú. |
A tartókeret a kerékfelfüggesztéshez van rögzítve. |
Az ellentétes oldalon elhelyezkedő egy-egy dugattyút csatorna kapcsolja össze. |
Szennyeződésre és korrózióra érzéketlen. |
57. Az alábbi képen a merev nyerges, két munkahengeres hidraulikus tárcsafék felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével! A táblázatban olyan részegységek megnevezései is olvashatók, amelyek ennek a féktípusnak nem részei; ezen részegységek esetében a szövegmezőbe 0 számot gépeljen!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Belső szellőzés |
Dugattyú |
Fékbetét |
Féknyereg |
Tartócsap |
Terpesztőrugó |
Tömítőgyűrű |
Úszókeret |
Védősapka |
Vezetőcsap |
Vezetőfog |
Visszahúzó rugó |
58. Az alábbi képen az úszókeretes hidraulikus tárcsafék felépítését bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével! A táblázatban olyan részegységek megnevezései is olvashatók, amelyek ennek a féktípusnak nem részei; ezen részegységek esetében a szövegmezőbe 0 számot gépeljen!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Belső hűtés |
Fékbetét |
Fékhenger |
Féktárcsa |
Feszítőkar |
Merev nyereg |
Tartó |
Tartócsap |
Terpesztőrugó |
Úszókeret |
Vezetőfog |
Vezetőrugó |
Visszahúzó rugó |
59. Az alábbi képen a fogvezetéses, kisméretű nyerges tárcsafék legfontosabb alkatrészeit bemutató ábrát láthat, ahol az egyes részegységeket számjelöléssel látták el.
Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését a számjelölések szövegmezőbe gépelésével! A táblázatban olyan részegységek megnevezései is olvashatók, amelyek ennek a féktípusnak nem részei; ezen részegységek esetében a szövegmezőbe 0 számot gépeljen!
Részegység megnevezése | Számjelölés
Fékbetét |
Ház |
Nyomórúd |
Tartó |
Tartócsap |
Terpesztőrugó |
Utánállító cső |
Vezetőcsap |
Vezetőrugó |
Visszahúzó rugó |
60. Milyen fontos feladatot lát el a hidraulikus tárcsafék fékdugattyújának tömítőgyűrűje a tömítés mellett? Válassza ki a helyes megoldást!
| erőtárolási funkciója van; a fék oldásakor a tárolt erő hatására felveszi eredeti alakját, és a fékdugattyút alaphelyzetébe húzza vissza
| az önerősítő hatást küszöböli ki; gondoskodik a henger és a dugattyú párhuzamos megvezetéséről
| az úszónyerges féktárcsák esetében a ház könnyű eltolódását biztosítja; a hengerbe kis súrlódási tényezőjű műanyagot préselnek, így az minden esetben könnyen eltolható, szennyeződések sem okozhatnak beszorulást
| hőelvezetési funkciója van; a féktárcsa és a fékbetét között kialakuló hőenergiát a fékdugattyún keresztül a féknyeregre vezeti át
61. Melyik részegység biztosítja a hidraulikus tárcsaféknél a féktárcsa és fékbetét közötti légrés állandó kis értéken tartását? Válassza ki a helyes megoldást!
| fékdugattyú
| tartócsap
| terpesztőrugó
| tömítőgyűrű
| vezetőrugó
62. Melyik részegység akadályozza meg a hidraulikus tárcsaféknél fékezés közben a betétek ütését, és azok zörgését haladás közben?
| fékdugattyú
| tartócsap
| terpesztőrugó
| tömítőgyűrű
| vezetőrugó
63. Mekkora a hidraulikus tárcsafékeknél a féktárcsa és fékbetét közötti légrés? Válassza ki a helyes megoldást!
| kb. 0,015 mm
| kb. 0,15 mm
| kb. 0,5 mm
| kb. 1 mm
64. Melyik részegyég biztosítja a hidraulikus tárcsafékeknél a fékbetétek alaphelyzetbe visszahúzását fékoldáskor? Válassza ki a helyes megoldást!
| fékdugattyú
| tartócsap
| terpesztőrugó
| tömítőgyűrű
| vezetőrugó
65. Melyik részegyégek biztosítják a hidraulikus tárcsafékeknél a fékdugattyú alaphelyzetbe visszahúzását fékoldáskor? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| fékdugattyú
| tartócsap
| terpesztőrugó
| tömítőgyűrű
| vezetőrugó
66. Milyen műszaki megoldásokkal lehetséges a kisméretű nyerges tárcsafékek házának megvezetése? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| csapvezetés
| csavarvezetés
| fékdugattyús megvezetés
| fogvezetés
| kombinált csap- és fogvezetés
| tartócsapos megvezetés
| vezetőrugós megvezetés
67. A következő listában a hidraulikus, kisméretű nyerges tárcsafékkel történő fékezés, majd fékoldás során lezajló működési folyamat lépéseit láthatja. Állítsa megfelelő sorrendbe a folyamatot leíró lépéseket!
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. |  |
68. Tárcsafékek alkalmazása esetén mekkora nyomás fenntartására van szükség a hidraulikus fékrendszer nyugalmi állapotában? Válassza ki a helyes megoldást!
| nyugalmi helyzetben nem maradhat fenn alapnyomás
| nyugalmi helyzetben nincs szükség alapnyomás fenntartására, de maradhat a rendszerben nyomás
| 1,7-4 bar
| 1-5 bar
| 0,5-1 bar
| 0,4-1,7 bar
| 0,4-1,2 bar
| 0,1-0,2 bar
69. Milyen járulékos előnyt biztosít a féktárcsáknál a belső hűtésű kialakítás és fékfelületen elhelyezett furatok a jobb hőleadás mellett? Válassza ki a helyes megoldásokat!
| a fékbetétek élettartama növelhető
| a féknyereg a szennyeződésekre kevésbé érzékeny
| a nedvesség gyorsan eltávozik
| a rugózatlan tömeg csökken
| könnyebb rögzítőféket elhelyezni a kerékfékszerkezetben
| nagyobb fékerő érhető el
70. Az alábbi állítások a fékbetétek felépítéséről és jellemzőiről szólnak. Állapítsa meg az egyes állításokról, hogy azok igazak vagy hamisak!
A fékbetét fékpofára rögzítése csak ragasztással történhet. |
A fékbetét fékpofára rögzítése csak szegecseléssel történhet. |
A fékbetétek a vízre és szennyeződésekre nem érzékenyek. |
A fékbetétek készülhetnek szerves anyagból. |
A fékbetétek készülhetnek szervetlen anyagokból. |
A fékbetétek nagy termikus igénybevétele esetén az üvegesedés kialakulása nem jelent különösebb problémát. |
A fékbetéteknek a hőmérséklettel egyenes arányban változó súrlódási tényezővel kell rendelkezniük. |
A fékbetéteknek nagy nyírószilárdsággal kell rendelkezniük. |
A fékbetéteknek nagy nyomószilárdsággal kell rendelkezniük. |
A fékbetéteknek nem szabad összenyomhatónak lenniük. |
71. Milyen okból nem alkalmazható azbeszt súrlódóanyagot tartalmazó fékbetét? Válassza ki a helyes megoldást!
| a vízre és szennyeződésekre érzékenyebb
| alacsonyabb hőállósági tulajdonsággal rendelkezik
| elavult, alacsony súrlódási tényezővel rendelkezik
| mert csak önerősítő hatású fékek esetében használható
| veszélyes, egészségre ártalmas hatású
72. Mekkora a fékbetétek súrlódási tényezője? Válassza ki a helyes megoldást!
| kb. 0,04
| kb. 0,4
| kb. 4
| kb. 40
73. Általában mekkora termikus igénybevételre méretezik a fékbetéteket? Válassza ki a helyes megoldást!
| kb. 1200 °C
| kb. 200 °C
| kb. 550 °C
| kb. 800 °C
74. Az alábbi állítások a fékfolyadékok jellemzőiről, tulajdonságairól szólnak. Állapítsa meg az egyes állításokról, hogy azok igazak vagy hamisak!
A fékfolyadék erősen mérgező. |
A fékfolyadékok általában glikol- és glikoléter-keverékek. |
A fékfolyadékok előnyös tulajdonsága a változó viszkozitás. |
A fékfolyadékok hátrányos tulajdonsága, hogy a gumi anyagú tömítéseket károsítja. |
A fékfolyadékok hátrányos tulajdonsága, hogy a járművek fényezését károsíthatja. |
A fékfolyadékok lúgos kémhatásúak is lehetnek. |
A fékfolyadékok semleges kémhatásúak. |
A fékfolyadékokkal szemben támasztott követelményeket a DOT előírások határozzák meg. |
Használt fékfolyadék utántöltésre még felhasználható. |
75. Mit jelent a fékfolyadékok higroszkopikus tulajdonsága? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fékfolyadék a levegőből és a vízből folyamatosan nedvességet vesz fel
| a fékfolyadék más fékfolyadékokkal összekeverhető
| a fékfolyadék összenyomhatósága a páratartalom függvényében változik
| a fékfolyadék viszkozitása hőmérséklet hatására megváltozik
76. Milyen gyakorisággal kell cserélni a fékfolyadékot? Válassza ki a helyes megoldást!
| a fékfolyadék nem öregedő tulajdonsággal rendelkezik, így cseréje nem szükséges
| rendszeres időközönként, a jármű szervizelései, javításai alkalmával
| rendszeres időközönként, a motorolaj cseréjével együtt
| rendszeres időközönként, évente ajánlott
| rendszeres időközönként, ötévente ajánlott
| teljes lecserélése nem szükséges, elegendő rendszeres időközönént (pl. évente) utántöltéssel karbantartani a folyadékszintet